A civil szervezetek számára rendelkezésre álló jogszabályi környezet az utóbbi időben folyamatosan változik...
![](/csongrad/media/1600/civil-szervezetek-2-785x532.jpg)
Civil szervezetek beszámolása
A civil szervezetek számára rendelkezésre álló jogszabályi környezet az utóbbi időben folyamatosan változik, egyre átláthatatlanabb dzsungellé nőve ki magát. Nagyon sok terület esetében – ide értve a számvitelt is – az összes előírás tanulmányozáshoz több törvényt, rendeletet is ismerni kell. Talán pont ez az oka, hogy rendre azzal szembesülök, hogy mind a szervezetek vezetői, mind pedig a szervezetek könyvelői elvesznek ezekben az útvesztőkben.
Jelenleg számviteli szempontból kulcsfontosságú a 479/2016 (XII.28.) Kormányrendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól, mely fő szabály szerint, 2017.01.02-től hatályos!
Emeljük ki a fentiekből hivatkozott rendeletből a civil szervezetek számára létfontosságú szabályokat!
- Elmondható, hogy minden olyan esetben, amikor a 479/2016 (XII.28) Kormányrendelet a szervezetekre eltérő szabályozást határoz meg, ott a kormányrendelet szabályait kell követni, minden egyéb esetben a Számviteli Törvény passzusai alkalmazandóak!
- A rendelet tartalmazza a jogi személyiségű szervezeti egységek vonatkozásában is az előírásokat.
- Közhasznú jogállású szervezet csak kettős könyvvitelt vezethet, ugyanakkor közhasznú jogállással nem rendelkező szervezeteknél egyszeres könyvvitel is szóba kerülhet! A hatályos szabályozás alapján már abban az évben, amelyben a jogállás megszerzése megtörténik, így kell eljárni (tehát az erről szóló döntés időpontja kulcskérdéssé válik, hiszen a könyvelő lehet hogy ezzel csak később szembesül!)
- Civil szervezetek érájában az elmúlt évek legszámottevőbb beszámolást érintő változása az, hogy már részükre is kötelező a számviteli törvény szerinti kiegészítő melléklet elkészítése és közzététele is, a korábbi évekből ismert támogatásrészletező lapokon felül! A korábbi években rendszeresített támogatás részletező lapok helye is átkerült a kiegészítő melléklet speciális részébe, melyet az OBH nyomtatványai is lekövettek, ennek ellenére legyünk figyelemmel arra, hogy a letétbe helyezéskor az OBH visszautasítja a nyomtatvány azon verzióját, melyben a támogatás részletező lapok nem szerepelnek! Remélem, ez hamarosan egységesedik! Állandóan visszatérő kérdés, ezért szeretném tisztázni a jogszerűen egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetek esetében nem kell kiegészítő mellékletet készíteni, hiszen az a kettős könyvelés sajátja!
A kormányrendelet előírásai alapján a közhasznú szervezetek jelenleg az alábbi beszámolási formák közül választhatnak:
- Egyszerűsített beszámoló a kormányrendelet 1. és 2. sz. melléklet szerinti formában, egyszeres könyvvitelt vezetőknek, ÁNYK nyomtatvány-megfelelés: PK-641
- Egyszerűsített éves beszámoló a kormányrendelet 3. és 4. melléklete szerinti formában, a kettős könyvvitelt vezetőknek, ÁNYK nyomtatvány megfelelés PK-642
- Számviteli törvény szerinti éves beszámoló a kettős könyvvitelt vezetőknek, ÁNYK nyomtatvány jelenleg külön erre a célra jelenleg nincs, problémát okozva a letétbe helyezésnél. Azon civilek részére, akik ezt a formát választották, és elektronikus letétbe helyezésre kötelezettek, javaslom a PK-642-es nyomtatvány garnitúra egyéb csatolmányaként közzétenni az éves beszámolót.
Legyünk figyelemmel arra, hogy a fenti 3-as pontban választható opcióként megjelenő számviteli törvény szerinti beszámoló 2020-tól egyes esetekben nem döntési opció, hanem kötelező előírás!
Kötelező a Szt. szerinti éves beszámoló, „ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:
a)a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,
b)az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,
c)az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.”
A civil szervezetek beszámolóikat a beszámolási évet követő év május 31-ig kötelesek közzétenni, az OBH irányába. Közhasznú jogállással rendelkező szervezetek kötelezően elektronikus úton, míg jogállással nem rendelkező szervezetek akár papír alapon is beküldhetik közzétételre a beszámolót!
Letétbe csak az arra jogosult testület által elfogadott beszámolót lehet és szabad helyezni! Fontos hangsúlyozni, hogy az alapító okiratok, alapszabályok rendre tartalmaznak taggyűlési, közgyűlési, kuratóriumi ülésre vonatkozó előírásokat! Amennyiben a szervezet vezetője maga végzi a beszámoló feltöltését, akkor annak szabályszerűségéért a felelősség őt terheli, nem a könyvelőt. Ha azonban meghatalmazottként eljárva azt a könyvelő teszi meg, akkor legalább rendelkezzen a vezetőség nyilatkozatával arról, hogy a beszámoló elfogadása rendben megtörtént! Irodánkban már évek óta használjuk azt a saját iratmintát, ami az egyesületeknél az Elnök által aláírt jegyzőkönyvi kivonatot, alapítványoknál a Kuratórium minden tagja által hitelesített jegyzőkönyvi kivonatot tartalmazza a beszámoló elfogadásáról! Mivel többször előfordul, fontosnak tartom, hogy az arra jogosult szervezet monitorozza a közhasznú jogállás létét vagy nem létét, illetve a mutatók teljesítését! Mi minden esetben rögzítjük az erre vonatkozó megállapításokat a jegyzőkönyvi kivonatokban, a későbbi viták elkerülése végett! A gyakorlatban mi a civilektől – de a cégektől is – a beszámoló készítéshez bekérünk egy teljességi nyilatkozatot is, pláne azokban az esetekben, ahol meghatalmazással a mi feladatunk a beszámoló letétbe helyezése!
Civil vizeken evezve, fontos, hogy a közhasznú tevékenység fogalmát megismerjük! Közhasznú tevékenység minden olyan tevékenység, amely a létesítő okiratban megjelölt közfeladat teljesítését közvetlenül vagy közvetve szolgálja, ezzel hozzájárulva a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez. (Civil tv. 2.§ (20)).
Közfeladat az Áht. szerint: Közfeladat a jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladat. (3/A (1)) Ezért kell továbbra is megjelölni mind az alapító okiratban, alapszabályban, mind pedig a közhasznúsági mellékletben azon jogszabályi hely(ek)et, amelyhez kapcsolódik az adott tevékenység a civil szervezetnek! Nagyon fontos, hogy nem csak egy közhasznú tevékenysége lehet a civil szervezetnek! Amennyiben több ilyen típusú tevékenységet végez, akkor minden ilyen tevékenységet szerepeltetni kell a közhasznú tevékenységről szóló adatlapokon!
Több esetben szembesültem azzal, hogy a közhasznú tevékenység fogalma a cél szerinti tevékenység fogalmával keveredik. Cél szerinti tevékenység minden olyan tevékenység, melyet a civil a létesítő okiratával összhangban végez, ennek egy része a közhasznú tevékenység! Természetesen előfordulhat olyan eset, amikor a közhasznú tevékenységek halmaza egybe esik a cél szerinti tevékenységek halmazával, ám ez nem törvényszerű!
Megjegyezni kívánom, hogy a beszámolók eredménykimutatás részén típushibaként szokott jelentkezni, hogy a közhasznú tevékenység bevételei és/vagy kiadásai soron egyszerűen nem szerepeltetnek adatot, véleményem szerint ez nem lehet üres azon esetekben, amikor van közhasznú tevékenysége egy szervezetnek, pláne ha még közhasznú jogállással is rendelkezik!
A közhasznú jogállás feltételei:
Megfelelő erőforrás áll rendelkezésre a civil szervezetnél, ha az előző két lezárt üzleti évre vonatkozóan az alábbi feltételek közül legalább egy teljesül:
- Átlagos éves bevétele (azaz a két év átlaga) meghaladja az egymillió forintot VAGY
- Két év egybeszámított adózott eredménye együtt nem negatív VAGY
- a személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) – a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül – elérik az összes ráfordítás (kiadás) egynegyedét, ideértve a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvény alapján közérdekű önkéntes tevékenységet végző személyek által összesen teljesített munkaóráknak a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet szerinti értékét is.
Megfelelő a társadalmi támogatottsága a szervezetnek, ha az alábbi három tétel közül legalább egy paraméternek megfelel:
- Az Szja meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló törvény (Szftv.) alapján a szervezetnek felajánlott összegből a részére kiutalt összeg eléri az 54§ nélkül számított összes bevétel 2%-át, mindkét évben (nem átlag!) VAGY
- Közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások elérik az összes ráfordítás felét (két év átlagában), VAGY
- Közhasznú tevékenység ellátást tartósan, két év átlagában legalább 10 közérdekű önkéntes segíti a Köt. Törvénynek megfelelően.
A mutatóknál mindkét mutatóhármasból legalább egy-egy paraméternek meg kell felelnie a civil szervezetnek ahhoz, hogy a közhasznú jogállását megszerezze vagy fenntartsa! Ahhoz ugyanis, hogy a közhasznú jogállás tartósan megmaradhasson, a mutatók paramétereinek folyamatosan meg kell felelni! És itt álljunk meg egy pillanatra! A civil szervezetek számára kötelezően elő van írva az évenkénti költségvetés készítés, melyről általában nem is tudnak, ha tudnak, akkor a közhasznú jogállással bírók sem fordítanak kellő figyelmet sokszor arra, hogy már a költségvetés készítésnél figyeljenek arra, hogy a tervezett számok alapján is megfeleljenek a paramétereknek!
Ahhoz, hogy beszámoló készülhessen, a könyvvezetésnek el kell készülnie, és pontosnak kell lennie. A cégeknél is, de a civil szervezeteknél különösen igaz, hogy a vezetés és a könyvelés együttműködése nélkül jó beszámoló nem igen készülhet! Vezetőként fontos, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak arra, hogy minden információt eljuttassanak a könyvelés részére, könyvelőként pedig fontos, hogy amiről tudomást szereztek, azt szerepeltessék a főkönyvben, természetesen kizárólag bizonylat alapján.
kép és cikk forrása:
ötpercadó.hu